НАЦІОНАЛЬНА АКАДЕМІЯ МЕДИЧНИХ НАУК УКРАЇНИ
ДЕРЖАВНА УСТАНОВА
„ІНСТИТУТ ДЕРМАТОЛОГІЇ ТА ВЕНЕРОЛОГІЇ НАМН УКРАЇНИ”

Робоча програма навчальної дисципліни 

«Сучасні тренди в медицині»

Рівень вищої освіти: третій (освітньо-науковий) рівень 

Ступінь, що присвоюється: доктор філософії 

Галузь знань: 22 Охорона здоров’я 

Спеціальність: 222 Медицина 

Спеціалізація: «Шкірні та венеричні хвороби»

Тип дисципліни: обов’язкова 

Викладач: Солошенко Ельвіра Миколаївна, доктор медичних наук, професор, лікар - дерматовенеролог вищої категорії , завідувач лабораторії алергології «ІДВ НАМНУ». 

Анотація: Навчальна дисципліна «Сучасні тренди в медицині» вивчається здобувачами наукового ступеня доктор філософії упродовж першого року навчання. Дисципліна націлена на здобуття глибоких знань з новітніх методів діагностики в галузі дерматовенерології; оволодіння системою спеціальних знань у галузі сучасних методів досліджень, що використовуються в медицині.

ВСТУП

Робоча програма навчальної дисципліни складена на підставі Порядку підготовки здобувачів вищої освіти ступеня доктора філософії та доктора наук у вищих навчальних закладах (наукових установах), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 2016 року № 261.
Предметом вивчення навчальної дисципліни є сучасні медичні та біомедичні технології.

1. Мета та завдання навчальної дисципліни
1.1. Місце дисципліни в навчальному процесі
Дана програма є частиною освітньо-наукової програми підготовки докторів філософії з циклу дисциплін професійної підготовки. Програма дисципліни складається з 24 годин лекційного матеріалу, 30 годин практичних занять, 36 годин самостійної роботи. Всього  – 90 годин (3 кредити ЄКТС).
1.2. Мета навчальної дисципліни
Метою вивчення дисципліни в межах професійної підготовки є глибинне оволодіння знаннями для якісного виконання оригінального наукового дослідження та формування професійних навичок та вмінь.
1.3. Основні завдання навчальної дисципліни
Основними завданнями вивчення дисципліни є здобуття глибинних знань щодо застосування сучасних медичних та біомедичних технологій, зокрема різних методів дослідження в дерматовенерології.
1.4. Вимоги до знань та вмінь
Аспіранти повинні
Знати: Особливості застосування сучасних медичних та біомедичних технологій, зокрема використання сучасних методів молекулярно-генетичних та імунологічних досліджень в дерматовенерологічній практиці, сучасні підходи й методи до виконання міждисциплінарних наукових досліджень.
Вміти: Проводити консультування з призначенням обстеження, зокрема з застосуванням сучасних молекулярно-генетичних методів діагностики та інтерпретацією отриманих результатів. Використовувати сучасні досягнення науки і техніки при проведенні діагностичного пошуку та визначенні мети і завдань наукового дослідження.
1.5. Система контролю знань
Атестація знань аспірантів здійснюється шляхом усної співбесіди з зарахуванням заліку.

Очікувані програмні результати навчання (ПРН):

ПРН1 Вдосконалювати професійні знання для вирішення наукових проблем в галузі охорони здоров’я, формулювати ідеї для використання в роботі наукового та освітнього спрямування.
ПРН2 Визначати пріоритетні напрямки досліджень сучасної медицини, невирішені проблеми у предметній області, шляхи їх рішення, здійснювати пошук та практичний аналіз інформації.
ПРН3 Володіти знанням методології дослідження, володіти методами дослідження за обраним напрямком наукового проекту. 
ПРН4 Розробляти дизайн та план наукового дослідження, базуючись на відповідних сучасних методах досліджень в галузі медицини, зокрема дерматовенерології. 
ПРН5 Формулювати наукові гіпотези, мету і завдання наукового дослідження, створювати доказову базу. 
ПРН6 Здійснювати вибір методу обробки клініко-експериментальних даних, оцінювати інформативність обраних показників.
ПРН7 Використовувати сучасні статистичні методи обробки наукових досліджень, базуючись на застосуванні сучасних інформаційних технологій. 
ПРН8 Презентувати результати наукових досліджень в усній і письмовій формах у науковій спільноті відповідно до національних та міжнародних стандартів 
ПРН9 Дотримуватися наукової етики, принципів медичної етики при роботі з пацієнтами, біоетики при роботі з експериментальними тваринами. 
ПРН10 Виконувати оригінальне наукове дослідження на сучасному рівні, захистити дисертаційну роботу на основі власних досліджень в галузі охорони здоров’я, медицини (дерматовенерології). 
ПРН11 Проводити самостійний науковий аналіз даних в області предметного дослідження, інтерпретувати інформацію, виявляти взаємозв’язок і проводити синтез наукових даних
ПРН14 Дотримуватись академічної доброчесності, нести відповідальність за достовірність отриманих наукових результатів.
ПРН15 Аналізувати особливості застосування діагностично - лікувальних технологій та результати власних досліджень при дерматовенерологічній патології у різних групах хворих. 

2. Структура навчальної дисципліни
Тематичний план навчальної дисципліни
№ п/п	Назва теми	Кількість годин	
		Лекції	Практичні
заняття	Самостійна робота	
1	Поняття сучасних медичних та біомедичних технологій. Можливості морфологічних, молекулярно-генетичних, біохімічних та бактеріологічних методів у сучасних дослідженнях.	4	4	6	
2	Сучасні діагностичні методи. Методи виявлення грибів, бактерій, вірусів, найпростіших. Класифікація методів ампліфікації нуклеїнових кислот.	4	6	6	
3	Застосування сучасних методів молекулярно-генетичних та імунологічних досліджень в дерматовенерології. Полімеразна ланцюгова реакція. Імуноферментний аналіз. Імуноблотінг (western blot). Хроматографія, види хроматографії.	6	8	8	
4	Діагностика ІПСШ, генодерматозів за допомогою полімеразної ланцюгової реакції. ПЛР-дослідження з використанням електрофорезу. ПЛР в реальному часі. Визначення вірусного навантаження.	6	6	8	
5	Значення мікроскопії в лабораторній практиці при діагностиці дерматовенерологічної патології. Види мікроскопії: оптична, флюоресцентна, електронна	4	6	8	
	Разом	24	30	36	
	Усього	90	

На вивчення навчальної дисципліни відводиться 90 годин – 3 кредити ЄКТС.
3. Критерії оцінювання успішності аспірантів
Успішність засвоєння дисципліни оцінюється за 100-бальною шкалою, яка складається з поточного контролю теоретичної підготовки, самостійної роботи та результатів підсумкового модульного контролю, який проводиться на останньому занятті. Поточний контроль засвоєння тем здійснюється на практичних заняттях відповідно до конкретних цілей шляхом усного опитування. До підсумкового контролю допускаються здобувачі, які відвідали усі передбачені навчальною програмою з дисципліни аудиторні навчальні заняття та набрали кількість балів, не меншу за мінімальну. Формою підсумкового контролю успішності навчання є залік, що проводиться усно та письмово на останньому занятті з дисципліни.
Методи поточного контролю:
Оцінювання успішності вивчення кожної теми дисципліни виконується за традиційною 4-х бальною шкалою. 
Значення оцінки «відмінно»: аспірант виявляє особливі творчі здібності, вміє самостійно здобувати знання, без допомоги викладача знаходить та опрацьовує необхідну інформацію, вміє використовувати набуті знання і вміння для прийняття рішень у нестандартних ситуаціях, переконливо аргументує відповіді, самостійно розкриває власні обдарування і нахили. 
Значення оцінки «добре»: аспірант вільно володіє вивченим обсягом матеріалу, застосовує його на практиці, вільно розв'язує вправи і задачі у стандартних ситуаціях, самостійно виправляє допущені помилки, кількість яких незначна. 
Значення оцінки «задовільно»: аспірант відтворює значну частину теоретичного матеріалу, виявляє знання і розуміння основних положень; з допомогою викладача може аналізувати навчальний матеріал, виправляти помилки, серед яких є значна кількість суттєвих. 
Значення оцінки «незадовільно»: аспірант володіє матеріалом на рівні окремих фрагментів, що становлять незначну частину навчального матеріалу. 
До підсумкової атестації допускаються лише ті аспіранти, які не мають академічної заборгованості і мають середній бал за поточну навчальну діяльність не менше 3,00. 
Форми і методи підсумкового контролю: Формою підсумкового контролю знань з навчальної дисципліни є залік. 
Середній бал за дисципліну переводиться в традиційну оцінку з дисципліни за 4-бальною шкалою і розцінюється як співвідношення цього середнього арифметичного до проценту засвоєння необхідного об’єму знань з даного предмету. 

Сума балів	Оцінка
ЕСТS	Оцінка за
національною
шкалою	
90-100	A	Відмінно	
82-89	B	Добре	
74-81	C		
64-73	D	Задовільно	
60-63	E		
35-59	FX	Незадовільно	
1-34	F		

4. Рекомендована література
1.	Дерматовенерологія військового часу: атлас / Д.Г. Башмаков, Л.А. Болотна, В.С. Глушок та ін.; за ред. Т.В. Святенко, Г.І. Макуріної І.В. Свистунова. Вінниця: Нова Книга, 2022. 176 с.
2.	Чекман, І. С. Нанонаука: медико-біологічні основи: монографія / І. С. Чекман. К.: Медкнига, 2017. 220 с.
3.	Ершов Ю. Основы молекулярной диагностики. Метаболомика. ГЭОТАР- Медиа, 2016 г. 336 с.
4.	Іншина, Н. М. Основи молекулярної біології: навч. посіб. Суми: СумДУ, 2019. 121 с.
5.	Принципы и методы биохимии и молекулярной биологии. Методы в биологии. Ред. Уилсон К., Уолкер Д. Бином. Лаборатория знаний; 2013; 848 с.
6.	ПЦР в реальном времени / Д.В. Ребриков, Г.А. Саматов, Д.Ю. Трофимов и др. М.: БИНОМ. Лаборатория знаний, 2015. 223 с.
7.	Параска Г.Б., Прибега Д.В., Майдан П.С. Методи та засоби експериментальних досліджень: навч. посіб. К.: Кондор, 2017. 137 с.
8.	Методи та засоби мікроскопії: монографія / В. С. Антонюк, Г. С. Тимчик, Ю. Ю. Бондаренко та ін. К.: НТУУ "КПІ". 2013. 336 с.
9.	Молекулярное типирование Trichomonas vaginalis, циркулирующих в Украине, на основании полиморфизма гена актина / А.П. Белозоров, П.В. Федорич, Г.И. Мавров, А.Д. Зеленская, Е.НISSN 2308-1066.
10.	 Мавров Г.І., Федорич П.В., Зелений С.Б. Можливість використання авторських праймерів для детекції pentatrichomonas hominis, trichomonas tenax, giardia lamblia в біологічному матеріалі. Журнал дерматовенерологии и косметологи им. М.О. Торсуева. 2019. № 2(42). С. 7-11.
11.	Мавров Г.І., Федорич П.В., Джораева С.К., Осинская Т.В. Ультраструктурные особенности морфотипов Trichomonas vaginalis, выделенных от больных с хронической трихомонадной инвазией. Дерматологія та венерологія, 2018. № 4 (82). С.17-22.
12.	Medical biology: textbook / Yu. I. Bazhora, R. Ye Bulyk, M. M. Chesnokova et al. Vinnytsia: Nova Knyha, 2018. 448 p.
13.	Burge S., Matin R., Wallis D. Oxford Handbook of Medical Dermatology. 2nd ed. Oxford: Oxford University Press, 2016. 693 p.
14.	Fitzpatrick's Dermatology, 2-Volume Set. 9th ed. / Ed. by S. Kang, M. Amagai, A.L. Bruckner et al. New York: McGraw Hill, 2019.
15.	Handbook of Dermatology: A Practical Manual. 2nd ed. / Ed. by M.W. Mann, D.L. Popkin. Hoboken: Wiley-Blackwell, 2019. 416 p.
16.	The Dermatology Handbook: A Clinician's Guide / Ed. by N.A. Vashi. Springer, 2019. 290 p.